"Дънди" изнася безконтролно 10 т злато
и редки метали от България за година

Около 10 тона злато и още 12 ценни
метала, сред които стратегиче-
ските германий, талий, платина и па-
ладий, се изнасят годишно от канад-
ската фирма "Челопеч майнинг",
дъщерно дружество на "Дънди прешъс
металс Инк.", през митнически пункт
Пристанище "Бургас център" под та-
рифна позиция 2603: "Медни руди и
техните концентрати". Това количе-
ство изчисляват български учени, при
условие че има ежегоден добив от 3
млн. т руда от мината в Челопеч. Ме-
талите се изнасят във вид на концен-
трат, който се обработва в завод в
Намибия, собственост на "Дънди".
Това става в разрез с официално под-
писания концесионен договор, сключен
между правителството на България и
"Челопеч майнинг" ЕАД на 19.05.1999
г., според който годишно от находи-
щето трябва да се добиват по 2 млн.
т руда. Въз основа на това количе-
ство е изчислена и много спорната
концесионна такса, формирана от
1,5% от стойността на злато, мед и
сребро в добитите руди по средноа-
ритметични международни цени на
металите на Лондонската борса. Бъл-
гарските минни геолози изчисляват
обаче, че чистата годишна печалба
на "Дънди" възлиза на около 2 млрд.
долара. Те я пресмятат на основата
на стойността на извличаните от
рудата 7 основни и 12 допълнителни
компонента.
Разминаването между официал-
ните данни и реалните печалби
става възможно заради липсата на
контрол върху дейността на конце-
сионера от страна на държавата.
Това признаха експерти от акредити-
раната лаборатория по европейските
изисквания и стандарти "Евротест
контрол".
Нещо повече - оттам зая-
виха, че преди 1980 г. са пра-
вени проучвания в находи-
щето в Челопеч, но тогава
държавата не е анализирала
редките метали, защото е
нямала методи за изследване,
а вероятно и интерес. "Чело-
печ майнинг" има собствена
лаборатория и според орга-
ните, които би трябвало да
осъществяват контрол - как-
вото фирмата декларира,
това изнася, коментираха
експерти от "Евротест кон-
трол". Последният път, ко-
гато е правен анализ на ру-
дата от Челопеч, е преди 8 г.
Според признанията на екс-
перти от лабораторията
"оттогава нещата замряха".
Проблемът е, че и сега едва
ли някой в държавата може
да каже какво точно се из-
нася. На въпрос на в. "Класа"
към Министерството на ико-
номиката, енергетиката и
туризма, дали разполага със
сертифицирана лаборатория,
която да установи съдържа-
нието на ценни и редки ме-
тали в концентрата, който
се преработва извън стра-
ната, в. "Класа" получи след-
ният отговор: "В страната
има акредитирани лаборато-
рии по европейските изисква-
ния и стандарти ("Евротест
контрол", МГУ "Свети Иван
Рилски" и др.) за определяне на
съдържания на метали в руди
и концентрати." Проверката
на "Класа" показа, че и в МГУ
"Свети Иван Рилски" в послед-
ните години не са правени ла-
бораторни анализи на рудата
в Челопеч. От икономиче-
ското министерство обяс-
ниха, че концесионерът се от-
чита ежемесечно и годишно
пред концедента, т.е. държа-
вата, за това, какво количе-
ство руда и метали е добил.
Тези отчети се формират на
база на непрекъснати проби,
които се правят от концеси-
онера на място. Обект на
пробите са забоите, натро-
шената руда преди флотация,
медно-златният концентрат,
хвостът. Това потвърждава
тезата, че "Дънди" изнася
толкова количество злато и
ценни метали, колкото може
да добие, като същевременно
отчита каквото си иска или
за по-голяма сигурност - пов-
таря предварително зададе-
ните данни от концесионния
договор.
При това държавата дори
не е определила квоти за из-
нос на концентрат! Пробле-
мът се задълбочава от
факта, че не съществуват
специални нормативни изис-
квания за износ на меден кон-
центрат, както съобщиха за
"Класа"от Агенция "Мит-
ници". А под тази позиция се
изнасят и златото, и оста-
налите ценни метали от на-
ходището в Челопеч. От ад-
министрацията на Ваньо Та-
нов отново припомнят, че
правителството е опреде-
лило задълженията на конце-
сионера да води отчетна до-
кументация. Иначе митниче-
ската процедура, извършвана
на пристанище Бургас, е
стандартна. Износителят -
фирма "Челопеч майнинг", из-
праща по електронен път
необходимите документи,
включващи декларация за
произход, сертификат за ка-
чество, нареждане за това-
рене, проформа фактура и др.,
а митничарите проверяват
дали количеството в пломби-
раните вагони отговаря на
написаното в товарителни-
цата. Което се изчерпва с
отчитане на показанията на
кантара.
В пълномощията на Мини-
стерството на икономиката,
енергетиката и туризма
(МИЕТ) е "да извършва проби
от всяка продукция - резул-
тат от находището". Но
това не се прави, както пот-
върдиха от лицензираните
лаборатории, където един-
ствено би могло да се из-
следва съдържанието на из-
насяния от България концен-
трат.
Контролните органи прех-
върлят топката в полето на
данъчните. Според Валутния
закон НАП трябва да прове-
рява дейността на лицата,
които осъществяват дей-
ност по добиване, прера-
ботка и сделки с благородни
метали. От данъчното ве-
домство пък отговориха на
"Класа", че канадската компа-
ния е поставена под постоя-
нен мониторинг. От 2007 г.
до сега да правени ревизии,
като 4 от тях са завършили
с ревизионен акт. Послед-
ният акт е от 3 май 2011 г.,
но от приходната агенция не
съобщиха какво са проверя-
вали данъчните, какви доку-
менти са изисквали и какво се
констатира в ревизионните
актове. Едно е сигурно - как-
вато и да е данъчноосигури-
телната тайна информация,
със сигурност тя не включва
независими изследвания на
рудни концентрати. Така че
остава "честната дума" на
"Дънди" какво изнася от Бъл-
гария. Колониалното разграб-
ване на най-голямото златно
находище в Европа продъл-
жава срещу смешната конце-
сионна такса за предполага-
емото количество злато, мед
и сребро, извличани от кон-
центрата, коментира за
"Класа" геологът д-р Вълко
Гергелчев. По думите му ис-
тинско престъпление е изна-
сянето на златото от Чело-
печ извън пределите на Бъл-
гария. Според законодател-
ството на страните в ЕС не
се допускат добив и проуч-
ване на благородните метали
от чуждестранни фирми, за-
щото това са стратегиче-
ски ресурси и в никоя държава,
даже в бившите африкански
колонии, не се разрешава из-
насянето на благородни ме-
тали извън граница, допълва
д-р Гергелчев, който изчислява
големите финансови загуби
на България от неизгодните
договори за концесия на под-
земните богатства. При
това на 14 септември за по-
реден път долетя новината
за нова авария край Челопеч,
предизвикана от миннодобив-
ната компания - пропукана е
стената на съоръжението, по
което протича хвостът до
хвостохранилището. При ава-
рията опасни отпадъци, съ-
държащи природна сярна ки-
селина, арсен и тежки ме-
тали, са се изсипали ди-
ректно в язовир "Качулка".
Протестът на еколози и
местни хора обаче остана
глас в пустиня. А скандално
известната канадска компа-
ния "Дънди прешъс металс",
след като замърси р. Топол-
ница, сега иска да добива
злато в местността Ада
тепе край Крумовград. Ада
тепе е част от най-голямата
зона от екомрежата "Натура
2000" у нас. Така "Дънди" може
да се окаже замесена и в друг
скандал, от който държавата
губи милиарди левове. Вместо
да вземе мерки, МОСВ днес
(19 септември) възнамерява
да издаде разрешение да раз-
работва втори рудник в Ада
тепе.

Из в-к КЛАСА