РИМСКА МЕРНА СИСТЕМА

Древноримските мерки се отличават с богата терминология, съдържаща конкретни обозначения за всеки отделен случай - нещо характерно за недесетичните(неметричните) системи.Еталоните за тегло и другите мерки са били пазени във Форума в храма на Кастор и Подукс.По време на Републиката с опазването им са били натоварени едилите, а по-късно - по времето на Принципата и Домината - градския префект.

1)Мерки за тегло

Основната е била римската либра(libra или pondo); в разговорната реч се е наричала as, около 327 г.Половината от либрата (аса) се наричала semis -около 165г., а четвъртината - quardrans(квадрант) - около 82г.Най-малката тегловна единица, използвана за измерване на ценни метали, скъпоценни камъни, лекарства, парфюми и др. е била унцията прибл. = 27, 3 г.(uncia)

2)Мерки за вместимост

По отношение на обема в класическата епоха са се ползвали две различни скали - за течности и за стоки в насипно състояние.Най-малката мяра за течност е бил секстарият(sextarius)= 0, 54 л., после квартарият (quartarius) = 1/4 от конгия, или 0, 82 л.Следваща (и основна) единица е бил конгият (congius) = 6 секстария или на 3, 28 л.Следват урната (urna) = 4 конгия = 24 секстария или на 13, 12 л, и накрая квадранталът (quadrantal) или амфората (amphora - от гр. произход), наричана от римляните още и кадус (cadus), равна на 2 урни = 8 конгия = 32 квартария = 46 секстария или на 26, 26 л.

Най-малката от тези единици е била обща за течностите и товарите в насипни състояние - секстарият.Оттук започват различията : за насипните товари следва полумодият (semimodius) = 8 секстария = 4, 4 л. и основната мярка -модият (крина)(modius)= 2 полумодия = 16 секстария = 8, 8 л.

3)Мерки за дължина

Те също са претирпели през вековете значителна еволюция.Тук пиша за използваната в класическата епоха система.Мерките за дължина били от I в. насетне както следва: 1 пръст (digitus)= 0, 018 м; 1 длан(palmus) = 4 пръста = 0, 07 м; 1 стъпка (pes) = 4 длани = 16 пръста 0, 29 м.; лакът (cubitus) = 1, 5 стъпки = 6 длани = 24 пръста = 0, 44 м.; крачка (gradus) =1, 67 лакътя =2, 5 стъпки =10 длани = 40 пръста = 0, 73 м.; разтег(passus) = 2 крачки =3, 3 стъпки =5 лакътя =20 длани =80 пръста = 1, 46 м; римска миля (mille passus)= 1000 разтега = 1478, 5 м .Употребявали са се според необходимостта.Разликите при пресмятането са резултат от усредняването.

4)Мерки за повърхност

Основна мярка за поземлена площ е била квадратната стъпка (pes quadratus) = 0, 084 кв.м, но значително по-широко разпространение в практиката са имали по-големите мерки : квадратен акт(actus quadratus)тоест квадрат със страна 120 стъпки =1, 25 дка; югер(iugerum), тоест правоъгълник със страни 240 на 120 стъпки =28 800 кв. стъпки = 2 кв.; акта =25 ара=2, 5 дка; хередиум (heredium)= 2 югера = 5 дка = 0, 504 ха; центурия (centuria) = 100 хередума = 200 югера = 50 ха.

И тук различните пресмятания се дължат на усредняването. 

Из : http://rome.bg-history.info/3939/Rimskata-merna-sistema.html